![](gramata/Organizacija_r03_c2.gif) ![](gramata/gramata_saturs.gif) ![](gramata/gramata_laiks.gif) ![](gramata/gramata_vieta.gif) ![](gramata/gramata_cilveki.gif) ![](bildes/gramata-menu.gif) ![](gramata/Organizacija_r03_c2.gif) ![](gramata/Organizacija_r19_c2.gif) |
Rihards Lejasmeiers, NMV 1509 Rihards Lejasmeiers dzimis1921. gadā Ances pagastā, kur arī uzaudzis. Vecāki un vecvecāki bijuši muižas kalpi pie Ances muižkunga. Tēvs Ferdinands tika iesaukts Pirmajā pasaules karā, trīs gadus karoja, tad tika saņemts vācu gūstā un pēc gada atbrīvots. Sākoties Latvijas laikam, tēvs ieguva pats savu saimniecību, līda līdumus un cēla māju. Tā kā vecāki bija strādīgi un Rihards ģimenē bija vienīgais bērns, tad iztikuši tīri labi un pat iekrājuši naudu, ko gan zaudēja, bankrotējot krājkasei. Jau no septiņu gadu vecuma Rihards palīdzējis tēvam lauku darbos, pļāvis un grābis sienu, gājis mežā strādāt. Gan tēvs, gan pats Rihards daudz ķēruši zivis. Pabeidzis Ances pamatskolu, Rihards iestājās Lauksaimniecības skolā, pēc kuras beigšanas, iesaistoties organizācijā „Latvijas Vanagi”, noskatījis tagadējo sievu. 1941. gadā tad arī apprecējušies, kad Rihardam bijuši divdesmit gadi. 1. fragmentā īsi vēstīts par laiku, kad Latvijas teritorija bija iekļauta cariskās Krievijas sastāvā un Latvijā valdīja vācu muižnieki – pie viena no tādiem kalpoja arī Riharda vecvecāki un vecāki, viens no tiem pat bija muižas vagars. 2. fragmentā spilgti stāstīts par dzīvi jaunsaimniecībā un par lauku darbiem. Tāpat Rihards Lejasmeijers izsaka savu vērtējumu par Ulmaņa laikiem Latvijā. |